УКРАЇНСЬКО-РОСІЙСЬКИЙ ВІЙСЬКОВИЙ КОНФЛІКТ В АМЕРИКАНСЬКОЇ, НІМЕЦЬКОЇ ТА УКРАЇНСЬКОЇ ПОЛІТИЧНОЇ КАРИКАТУРІ: КІЛЬКІСНИЙ ТА ЯКІСНИЙ АНАЛІЗ - Семотюк, Орест (Докса, 2019)
Стаття присвячена висвітленню українсько-російського військового конфлікту в американських, німецьких та українських політичних карикатурах. Матеріал дослідження складають 535 політичних карикатур, опублікованих на веб-галереях США, ФРН та України: www.radiosvoboda.org/media/photogallery; www.paolo-calleri.de; w ww. s t u t t m a n n - k a r i k a t u re n . d e ; w ww. p o l i t i c a l c a r t o o n s . c o m . www.cagle.com.Часові рамки дослідження охоплюють березень 2014 - лютий 2016 року. Соціальний контекст дослідження сформували такі події: анексія Криму, аварія літака MH117, саміт Великої двадцятки в Брісбені, візити А. Меркель та Ф. Олланда в Україну, саміт G7 у Німеччині, Мінські переговори та ін. Політична карикатура є об’єктом дослідження різних наук: політології, культурології, прикладної лінгвістики (політичної лінгвістики і медіалінгвістики), семіотики, когнітивної лінгвістики, медіапедагогіки. Це пояснюється такими причинами: 1) карикатура є поліаспектним медіафеноменом і водночас засобом політичної комунікації та критики соціальних недоліків; вони впливають на формування картини світу та відображають порядок денний суспільства; 2) карикатура є соціально-культурним феноменом, який має точну локальну і часову прив’язку. 3) політична карикатура є ефективним засобом формування іміджу країни, народу чи окремого політика. З погляду медіалінгвістики політична карикатура є креолізованим (гібридним, мультимодальним) текстом. Автори політичної карикатури поєднують різні культурні коди для реалізації когнітивних і комунікативних цілей, використовуючи мінімум вербальних та невербальних засобів. Розкодування такого тексту відбувається на двох рівнях: візуальному/невербальному (символи, візуальні метафори, метафоричні сценарії, візуальні фрейми) і на вербальному (підписи, заголовки, вставки, фрази персонажів). Таке подвійне розкодування забезпечує цілісне сприйняття політичної карикатури і посилює її комунікативний ефект. Дискурсивний вимір українсько-російського військового конфлікту був проаналізований за допомогою кількісних та якісних методів (контент-аналіз, фреймовий аналіз, мультимодальний дискурс-аналіз). Таке поєднання методів забезпечила об’єктивні та надійні результати.